Cati dintre romani sunt constienti astazi ca in Romania s-a trecut la stergerea sistematica si institutionalizata a identitatii nationale si transformarea romanilor intr-o populatie fara trecut si fara viitor?
ARIEL (1993-1995) a fost o revista adresta copiilor, gandita ca o “mica enciclopedie de cultura, civilizatie si divertisment”, fara a se adresa insa neaparat doar unei anumite categorii de varsta. In cei trei ani de aparitie, revista a promovat articole de istorie antica, religie, uneori chiar si informatica, diverse jocuri si cimilituri, cu bogate ilustratii care sa atraga interesul si fascinatia copiilor.
Revista s-a bucurat de un succes nesperat, ajungand la tiraje de peste 60 000 de exemplare. Faptul ca printre cele 48 de pagini ale revistei erau inghesuite adeseori si articole care promovau autori romani precum Ion Creangă, Mircea Sântimbreanu, etc sau se publicau benzi desenate ale unor povesti sau basme populare romanesti si nu se tinea doar linia directoare internationalista, facandu-i astfel pe “pe copiii romani sa se simta romani”, a facut in cele din urma ca UNICEF sa-i ceara lui Petre Ghelmez sa renunte la publicarea revistei ARIEL.
Vasile Poenaru: “UNICEF i-a cerut lui Petre Ghelmez sa renunte la publicarea revistei pentru copii ARIEL pentru ca revista ii facea pe copiii romani sa se simta romani”, imagine: colo-ro.blogspot.ro
Vasile Poenaru: “UNICEF i-a cerut lui Petre Ghelmez sa renunte la publicarea revistei pentru copii ARIEL pentru ca revista ii facea pe copiii romani sa se simta romani”
“Cu multi ani in urma, cand lui Petre Ghelmez i-a cerut UNICEF sa renunte la publicarea revistei pentru copii ARIEL, UNICEF a dat o motivatie halucinanta, pe care atunci nu am inteles-o: “Are un succes prea mare, are tirajul de peste 60 000 de exemplare” (asta in situatia in care tirajele revistelor deja devenisera confidentiale).
Revista ii facea pe copiii romani sa se simta romani, sa reinvete sa respecte limba si obiceiurile. Acum inteleg, dupa atatia ani: Petre Ghelmez facea ceva ce de fapt UNICEF nu voia ca el sa faca!”, scrie Vasile Poenaru intr-o postare pe pagina sa de Facebook
Vasile Poenaru: “UNICEF i-a cerut lui Petre Ghelmez sa renunte la publicarea revistei pentru copii ARIEL pentru ca revista ii facea pe copiii romani sa se simta romani”
O istorie generală a unei țări, a unei provincii sau a unei regiuni are obligația să recompună prezentul oamenilor care au trăit în trecut în funcție de rolul jucat de fiecare entitate, grupare, etnie, confesiune componentă.
Dar, ca toate celelalte istorii, nici aceasta nu poate răspunde tuturor problemelor spinoase ale trecutului și prezentului Transilvaniei. Totuși, încearcă să explice, din perspectiva întregii
Silvestru Moldovan face parte din acele generatii de romani ardeleni care stiau totul: vorbeau, citeau si scriau in romana, maghiara si germana, ceea ce le-a creat libertatea de a se misca in orice regiune a Principatului, de a sta de vorba cu oricine in limba aceluia si de a cunoaste cel putin trei culturi. Asemenea intelectuali au rasarit din pamantul
Aceasta carte face parte din colectia Infoteca a editurii Scripta si reprezinta o reeditare dupa un secol a unui instrument lexicografic de baza pentru cultura romaneasca. Practic, este o imensa arhiva ordonata, care ofera informatie de prim interes in compartimente definitorii ale Transilvaniei istorice: populatie, asezaminte de cult, denumirea localitatilor in expresie romaneasca, maghiara si germana.
Drepturi de autor! Informaţiile publicate de glasul.info pot fi preluate de alte publicaţii online doar în limita a 500 de caractere şi cu citarea sursei cu link activ. Orice abatere de la această regulă constituie o încălcare a Legii 8/1996 privind dreptul de autor.
Site-ul Glasul.info nu răspunde pentru opiniile comentatorilor, responsabilitatea formulării din comentarii revine integral autorului comentariului. Ne rezervăm dreptul de a șterge comentariile cu tentă rasistă, xenofobă,care incită la ură, sau la violență.
Familie de români din Covasna. Si datorita contributiei ei, copiii din Martanus si Ojdula vor fi flori de Sfanta Sarbatoare a Floriilor, vor avea straie populare românesti. Covasnenii nu se lasa unii pe altii la greu, sunt umar langa umar, caci stiu cel mai bine lacrimile si bucuriile fratilor si […]