La scurtă vreme după instalarea trupelor sovietice în România, încep ample campanii de vânătoare a “dușmanilor poporului”: intelectuali, politicieni, jurnaliști, teologi, preoți, călugări, studenți, etc
O categorie aparte o reprezintă și jurnaliștii români care au scris articole patriotice înflăcărate în timpul războiului prin marile publicații din România. Așa se face că la ordinul lui Vîșinski începe prigoana unora dintre cei mai importanți ziariști români ai vremii.
La 30 mai 1945 începe procesul ziariștilor „criminali de război și vinovați de dezastrul țării”. Printre acuzați: Pamfil Șeicaru, Radu Gyr, Nichifor Crainic. Sentința va fi pronunțată la 4 iunie 1945.
La sesizarea Consiliului de Miniștri se întocmește o listă cu 12 nume de ziariști și scriitori din România și este înmânată Tribunalului Poporului, una dintre cele mai odioase forme sovietice de impunere a ocupației militare și ideologice în România de după Război.
![](https://glasul.info/wp-content/uploads/2020/05/procesul-ziaristilor-819x1024.jpg)
La data de 17 mai 1945, un prim lot de ziariști și scriitori români a fost dat pe mana Tribunalului Poporului printr-un proces verbal care purta semnătura următorilor ministri de la acea vreme: Petru Groza, Gh. Tătărescu, Lucrețiu Pătrășcanu, Duma, P. Constantinescu, Anton Alexandrescu, Lothar Rădăceanu, Gh. Gheorghiu Dej, generalul Vasiliu Rășcanu și Romulus Zăroni.
Peste 17 zile, lotul de ziariști și scriitori era deja și judecat de către Tribunalul Poporului. Lotul era alcătuit din următoarele nume:
- Pamfil Șeicaru (ziarist),
- Ione Dumitrescu / Dimitrescu (avocat, ziarist),
- Romulus Dianu (ziarist)
- Romulus Seișeanu (ziarist)
- Ilie Rădulescu (ziarist)
- Ilie Popescu Prundeni (ziarist)
- Alexandru Hodoș (ziarist)
- Radu Demetrescu-Gyr (scriitor)
- Grigore Manoilescu (ziarist)
- Gabriel Bălănescu (ziarist)
- Pan Vizirescu (profesor)
- Aurel Cosma (publicist)
S-a dat sentința pentru toți cei judecați, fiecare dintre ei primind ani grei de închisoare, cu excepția lui Pamfil Șeicaru care reușise să fugă din țară și să se refugieze în exil.